Filosofie, moralitate, critică literară, teorii politice, despre toate a avut câte ceva de spus. Volumul Al doilea sex, pe care l-a publicat în 1949, este creditat ca fiind de o importanţă majoră în dezvoltarea feminismului. În 9 ianuarie 1908 s-a născut Simone Lucie Ernestine Marie Bertrand de Beauvoir.
Foto: Simone_de_Beauvoir/Foto: Wikipedia
Articol editat de Bianca Câmpeanu,
9 ianuarie 2023, 06:00 / actualizat: 9 ianuarie 2023, 10:37
Filosofie, moralitate, critică literară, teorii politice, despre toate a avut câte ceva de spus. Volumul Al doilea sex, pe care l-a publicat în 1949, este creditat ca fiind de o importanţă majoră în dezvoltarea feminismului. În 9 ianuarie 1908 s-a născut Simone Lucie Ernestine Marie Bertrand de Beauvoir.
„Simone are creier de bărbat; Simone e ca un bărbat”, spunea tatăl ei, enervând-o probabil la culme. A fost foarte religioasă în copilărie, chiar a vrut să devină călugăriţă, dar la 14 ani a trecut printr-o schimbare completă de direcţie şi a renunţat la idee. La 21 de ani a susţinut un examen naţional în filosofie şi a obţinut al doilea cel mai bun rezultat din toate timpurile, fiind depăşită doar de Jean-Paul Sartre. De altfel relaţia ei cu Sartre, deşi una de durată, nu a fost una convenţională, nici măcar monogamă. De fapt, dreptul de a preda al Simonei de Beauvoir a fost retras din cauza vieţii ei amoroase controversate. Atât Simone de Beauvoir cât şi Jean-Paul Sartre au fost printre apărătorii occidentali ai marxismului. Cei doi criticau stalinismul; credeau totuşi că poate exista un marxism cu economia controlată de stat, dar cu libertăţile civile din vest.
În 1949 a apărut faimoasa ei lucrare Al doilea sex, promt introdusă de Vatican pe lista cărţilor interzise. Tratatul, considerat o carte de căpătâi a feminismului, prezintă cu acribie argumentativă o istorie a opresiunii feminine de-a lungul secolelor şi o tipologie a caracterelor deformate astfel de o tradiţie milenară. Respingând mitul pios al „eternului feminin”, ideea unei „naturi” feminine ca esenţă imuabilă şi eternă, statuează celebrele cuvinte: „Femeie nu te naşti, ci devii„. A participat alături de Sartre la evenimente publice şi la redactarea revistei Les Temps modernes, îngrijindu-se în acelaşi timp şi de buna editare a manuscriselor sartriene. A murit la 6 ani după moartea lui, lăsând în urmă o remarcabilă operă literară, eseistică şi memorialistică. În La Cérémonie des adieux va înregistra aceste ultime cuvinte ale lui Sartre:
„Moartea nu ne va reuni. Aşa stau lucrurile. Cu toate astea, e splendid în sine că am reuşit să ne trăim vieţile în armonie pentru atâta vreme.”
Andrea Nagy
Radio Cluj poate fi ascultat şi online, AICI sau pe telefon: 031 504 0456, apel cu tarif normal.
Ne găsești și pe facebook, twitter și instagram.